З нагоди 33-ї річниці проголошення Незалежності у «Софії Київській» відкрили унікальну виставку «Тисячолітній спадок». Національний історико-етнографічний заповідник «Переяслав» також передав кілька цінних артефактів, повідомляє Proslav.
![Шаблі особистої охорони Богдана Хмельницького та інші артефакти козацької доби з фондів НІЕЗ «Переяслав» презентували на виставці в «Софії Київській»](https://cdn.proslav.info/2024/08/vystavka-1.jpg)
Експозицію складають атрибути, які характеризують різні періоди історії України й відтворюють цілісну картину її державотворення:
- Спадок України від Русі (ІХ – ХІІІ ст)
- Спадок України від Галицько-Волинської держави (1199-1349 рр)
- Спадок України від Литовсько-Руської держави (1340-1569 рр)
- Спадок України від Козацької держави (1648-1764 рр)
- ХІХ століття
- Спадок України від УНР (1917-1922 рр)
- «Спадок» від тоталітарного СРСР (1922-1991 рр)
Кожен історичний період демонструється унікальними раритетами, рідкісними виданнями, документами, картами, спорядженням й матеріалами з бібліотеки.
В організації виставки взяли участь Музей історичного центру міста Києва, Національний заповідник «Софія Київська», НІЕЗ «Переяслав», Державна наукова архiтектурно-будiвельна бiблiотека iмені В.Г.Заболотного, Національна історична бібліотека України.
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/1-38.jpg)
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/4-26-scaled.jpg)
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/5-19-scaled.jpg)
Головна зберігачка фондів НІЕЗ «Переяслав» Аліна Задорожня розповіла, що долучитися до виставки заповіднику запропонувала директорка Музею історичного центру міста Києва Наталія Клименко:
– У червні ми отримали запрошення, а в липні представники Музею історичного центру міста Києва завітали до Переяслава. У Меморіальному Музеї Г.С. Сковороди відбулася їхня презентація книги Мирона Кордуби «Територія і населення України». Принагідно відвідали також Музей кобзарства, Музей «Заповіту» Т.Г. Шевченка та скансен. Наші наукові співробітники провели для гостей екскурсію, в ході якої ми вже планували майбутню виставку.
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/9-14.jpg)
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/10-13.jpg)
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/11-14.jpg)
Обговоривши концепцію виставки, з фонового музейного зібрання НІЕЗ «Переяслав» відібрали 9 артефактів, більшість яких характеризують саме період Української козацької держави – унікальне явище не лише у вітчизняній історії, а й у світовій.
Це пістоль одноствольний кремнієвий XVII ст., пернач полковника Війська Запорозького XVII ст., чорнильниця (каламар запоясний) генерального писаря Війська Запорозького XVII ст., пояс козацької старшини. XVII ст., дві парадні шаблі особистої охорони Богдана Хмельницького XVII ст., ікона-складень «Господь Вседержитель» початку ХХ ст., ікона-складень «Пресвята Богородиця» XX cт., Статут Литовський XVIIІ ст.
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/3-28-scaled.jpg)
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/7-19-scaled.jpg)
– Дякую науковцям Музею Заповіту за активну залученість до проєкту. Предмети з фондів НІЕЗ «Переяслав» стали справжньою окрасою виставки, – каже Аліна Вікторівна. – Вони є підтвердженням нашої тисячолітньої історії, нашої самобутності й багатства культури. Навіть столичні науковці були вражені їхньою цінністю і тим, як яскраво й довершено вони презентують період козацької держави.
На відкритті виставки у Брамі Заборовського «Софії Київської» були присутні кияни, гості столиці та почесні гості. Серед них: український дипломат, міністр закордонних справ України 2007 – 2009 років Володимир Огризко, історик, автор графіті Софії Київської Владислав Корнієнко, в.о голова районної в місті Києві державної адміністрації Віталій Царан, заступниця голови районної в місті Києві державної адміністрації Галина Островська, начальниця управління культури Леся Макошко та інші.
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/12-12.jpg)
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/14-11.jpg)
![](https://cdn.proslav.info/2024/08/13-15.jpg)
Виставка діятиме по 22 вересня 2024 року за адресою: вул. Володимирська, 24 (Брама Заборовського Національного заповідника «Софія Київська»).